![](http://studiolum.com/wang/gm/uk.gif)
Az örmény középkor egy órában
![](http://studiolum.com/wang/armenia/history/kaukasus-1000-k.jpg)
![](http://studiolum.com/wang/gm/uk.gif)
Hogy májusi és júniusi örményországi útjaink során, amikor ezeket az emlékeket végigjárjuk, jobban eligazodjunk a korabeli viszonyok labirintusában és világosabban lássuk az egyes emlékek jelentőségét, jövő szerdán, április 27-én egy órás előadást tartok a középkori Örményország történetéről, tartományairól és kultúrájáról, különös hangsúllyal az általunk meglátogatott vidékeken, térképekkel és képekkel bőven illusztrálva. Grúz utunk résztvevőinek is érdemes jönniük, mert a korabeli történelmi összefonódások miatt Grúziáról is lesz bőven szó. Miért alapított a kurd hadvezér grúz templomot örmény földön? Éltek-e hindu hercegek a kígyók falvában, és élnek-e még ma is frank keresztesek a Kaukázus völgyeiben? Melyik fejedelem hívta be a zsidókat a karabahi királyságba? Hogyan lett a grúz lázadó muszlim hitre tért fiából örmény püspök apja? Miért zarándokolt el a sjuniki fejedelem a mongol nagykán anyjához Karakorumba? Miért tartották a könyveket boroshordóban a haghpati teológián? Hol ivott először kávét francia követ és hogy ízlett neki? Ezekre és egyéb kínzó kérdésekre adunk választ április 27-én este 7-től 8-ig szokott helyünkön, a Selfie söröző különtermében (Budapest, Rákóczi út 29., a Rókus kórház mellett, Google-térkép itt). Én már hattól ott leszek, és szívesen válaszolok az úttal kapcsolatos kérdésekre. Már csak azért is érdemes korábban jönni, mert a múltkor láttuk, hogy ekkora társaság kiszolgálása lassú, érdemes a söröket és salátákat időben bebiztosítani.
Sayat Nova, a nagy 18. századi örmény zeneszerző: Amen sazi mejn govats. Sayat-Nova Ensemble, Tovmas Poghosyan (2007)
![](http://studiolum.com/wang/armenia/history/1/map.jpg)
![](http://studiolum.com/wang/armenia/history/001k.jpg)
in English
Örök barátság
![](http://studiolum.com/wang/georgian/gudauri/001k.jpg)
![]() ![]() | ![]() ![]() |
![](http://studiolum.com/wang/gm/uk.gif)
![](http://studiolum.com/wang/georgian/gudauri/baedeker-caucasus-1914-k.jpg)
![](http://studiolum.com/wang/gm/geo.jpg)
![](http://studiolum.com/wang/georgian/gudauri/002k.jpg)
![](http://studiolum.com/wang/georgian/gudauri/2/map.jpg)
A kilátó mozaik-dekorációjának olvasása középről indul. Itt anya ül gyermekével, három-három grúz ill. orosz sárkányölő lovagtól, szekuláris Szent Györgyöktől közrefogva, távoli Madonna-motívum, amely itt valószínűleg „a jövő nemzedéket” jelenti. Mellette a két nyelven olvasható Rusztaveli-idézet szerint a barát szívből segít barátjának, s ezt látjuk kibontakozni, alapvetően jobbról, az orosz oldalról balra, a grúz oldal felé. Az oroszok már a középkorban is a harangokat félreverve siettek a grúzok segítségére (itt valószínűleg nem a grúz-orosz kapcsolatok első fejezetére gondolnak, amikor Jurij Bogoljubszkij fejedelem a 12. században kétszer támadt muszlim szövetségben Grúziára, s Tamar királynő mindkétszer legyőzte őt és megbocsátott neki, csak harmadszorra zárta életfogytig börtönbe). A mesefigurák után egyéb hősök jönnek, a Forradalom vörös tengerésze és polgárháborús katonái, a horogkereszten tapodó szovjet hős, és végül a szép új világ képe. A grúz oldalon a grúz élet bukolikus-etnográfikus ábrázolásai után ugyancsak nagy ugrással jönnek a népi felkelések alakjai, majd ugyanez a szép új világ. Napról napra örömtelibb az élet. Mintha még az épület formája is a himnusznak azt a sorát illusztrálná: дружбы народов надежный оплот, „erős bástya a népek barátsága!”
![](http://studiolum.com/wang/georgian/gudauri/003k.jpg)
Союз нерушимый республик свободных – Szövetségbe forrt szabad köztársaságok
![](http://studiolum.com/wang/georgian/gudauri/3/map.jpg)
Az ünnepi alkalomból a hadi útnak nemcsak közepén, de a két végpontján is emeltek egy-egy barátság-emlékművet. Mindkettővel ugyancsak Zurab Tseretelit bízták meg, aki azóta is páratlan simulékonysággal szolgál ki minden rendszert túldimenzionált emlékműveivel. A Tbilisziben, a hadi út kezdetén álló Узы дружбы, „A barátság köteléke” című szobrot, ahol két egymásba fonódó gyűrű belsejére volt felírva a georgievszki szerződés szövege, 1991-ben lebontották, s nem sikerült róla fotót találnom.
![](http://studiolum.com/wang/gm/geo.jpg)
![](http://studiolum.com/wang/georgian/gudauri/004k.jpg)
![](http://studiolum.com/wang/georgian/gudauri/005k.jpg)
![](http://studiolum.com/wang/gm/geo.jpg)
Az emlékművön nincs felirat, s a neten szinte nem is találni utalást rá, mit ábrázolhat. Az orosz oldalak „háborús emlékműnek” nevezik, sőt van, amelyik „a zhinvali víztározó építésén dolgozó munkások emlékművének”. Csupán a Google Mapen olvasható mellette, csak grúz nyelven, a „300 არაგველი”, „a háromszáz aragvi” felirat.
A háromszáz aragvi az innen, az Aragvi-folyó mentéről származó háromszáz grúz katona volt, akik az 1795-ös perzsa betörés idején, amikor hiába várták a szerződésben megígért orosz segítséget, háromszáz spártai módjára halálukig harcoltak a perzsa túlerő ellen, hogy biztosítsák a király megmenekülését. Nekik állítottak névtelenül emlékművet itt, az északi hadi úton, világosan jelezve, ki az, akire számítani lehet, ha meg kell védeni a hazát, és melyik irányból kell megvédeni azt. Ez az emlékmű a ki nem mondott, de minden grúz által megértett válasz a Barátság Kilátó hivatalos frázisaira. Belsejében, mint a koromból látszik, gyertyákat szoktak gyújtani, mint a templomokban. A központi vasoszlopot körbefutó vaslemezbe vésett felirat kiböngészése még grúznak sem egyszerű feladat:
სამშობლოს არვის წავართმევთ, ნურც ნურვინ შეგვეცილება, თორემ ისეთ დღეს დავაყრით მტერსაც კი გაეცინება
samshoblos arvis ts'avartmevt, nurtrs nurvin shegvetsileba, torem iset dghes davaq'rit met'ersats ki gaetsineba
„Nem raboljuk el senki hazáját, de tőlünk sem rabolhatja el senki, mert olyan ádázul harcolunk érte, hogy a halottak is nevetnek kínjukban”
Az idézet, mondja Jacopo, míg a fordítást csiszolja, a nagy hazafias költő, Vazha-Pshavela (1861-1915) verséből való, amelyet már a szovjet időkben is többször megzenésítettek és nem-hivatalos himnuszként énekeltek.
![](http://studiolum.com/wang/georgian/gudauri/006k.jpg)
Mgzavrebi: Vutia vutisofeli (Vazha-Pshavela verse)
![](http://studiolum.com/wang/georgian/gudauri/4/map.jpg)
![](http://studiolum.com/wang/gm/geo.jpg)
![](http://studiolum.com/wang/georgian/gudauri/007k.jpg)
Szent Kereszt-hágó, német hadifogoly-temető. Lloyd Dunn felvétele
![](http://studiolum.com/wang/georgian/gudauri/5/map.jpg)
![](http://studiolum.com/wang/georgian/gudauri/008k.jpg)
in English
Zahesiben a tenger
![](http://studiolum.com/wang/georgian/zahesi/014k.jpg)
![](http://studiolum.com/wang/gm/icon-caucasus.jpg)
![](http://studiolum.com/wang/gm/ukitde.gif)
A munkaeszköz rövid időn belül identitásom részévé vált. Használata gyökeresen megváltoztatta a kutatáshoz való viszonyomat. A fényképezőgép arra kényszeríti az embert, hogy az objektívon keresztül újraértelmezze a helyek és emberek jelentését. A képkivágás és az ebből születő fotó nem véletlenszerű kattintás eredménye. Épp ellenkezőleg: tudatos vizuális beszámolót akarok adni kutatásom tárgyáról, ez a kép nem pusztán a rajtam kívül létező tér, és a tőlem független emberek látványa, hanem a közöttünk lévő bensőséges és folyamatos dialógus lenyomata, amelyben az esztétika és a gyakorlat egyesül egy megismételhetetlen pillanatban.
„Amit a fénykép örökkévalóvá reprodukál, csak egyszeri. A fénykép gépiesen megismétli azt, ami a valóságban soha nem ismétlődhetnék meg. A fénykép maga az abszolút egyedülvalóság, a legfőbb véletlenszerűség, az Ilyen (ilyen vagy olyan fénykép, és nem a Fénykép), egyszóval maga a fáradhatatlanul megújuló Szerencse, Alkalom, Találkozás és Valóság.” (R. Barthes, Világoskamra 1.)
A munkaeszköz rugalmassága és gyakorlatiassága lehetővé teszi számomra, hogy folyamatosan újraértelmezzem az engem körülvevő környezetet és társadalmat. Gyorsan felfedeztem, hogy még ha ugyanazt a teret fényképezem is, képeim igazodnak nemcsak az adott pillanat kutatási igényeihez, és a tervezett leíráshoz, de minthogy a fényképezés már részemmé vált, egyszersmind pillanatnyi hangulatomhoz és elképzeléseimhez is. Nagyon érdekes az is, amikor adatközlőim kezébe adom a gépet, hogy ők fényképezzenek vele. Ezek a képek a valóság „belülről látott” nézetei, még sokkal személyesebb leképezései.
![](http://studiolum.com/wang/georgian/zahesi/015k.jpg)
![](http://studiolum.com/wang/gm/geo.jpg)
Eljutottam a negyed egy addig ismeretlen részére. Néhány asszony beszélgetett önfeledten, ruhájuk fekete kontúrja élesen kirajzolódott a szürke tömbházak előterében. Az utat tudakoltam tőlük. A fényképezőgépet bámulták, az egyik szórakozottan intett valamerre. Arra indultam. Hamarosan egy kis épületre találtam, félig már benőtte a növényzet. Sima falán táncosok és zenészek lendületes figurái, csupán a szürke anyag mozdulatlansága merevíti ki őket, ez nem az álmok anyaga. A tömbházak után végre valami, amin tesztelhetem új eszközömet. Nem volt könnyű. Éreztem, nem vagyok még elég érzékeny. Néhány kattintás után megcsappant önbizalommal, szomorúan hagytam el a terepet.
A ragyogó nap azonban csupa jót ígért. Kevesebbet törődtem az új játékszerrel, inkább azzal, hogy megfelelő tárgyat találjak, mintha Robert Capa térne vissza Tbiliszibe. Köröskörül burjánzó növényzet, néhány romos betonépület, semmi más. Az utcán néhány kisfiú jött szembe, nevettek, akár egymáson, akár rajtam. Nem kérdeztem őket. Nekem kellett megtalálnom a magam tárgyát. Hosszas séta után egy kék folt szűrődött át a fák ágai között. Mintha egykori kút lett volna, vagy gyerekjátszótér. Sohasem tudtam meg. Halak, hullámok, hínárok. A mozaik apró szemeit nagy gonddal rakosgatta ki a munkás vagy a művész, akit személyesen Brezsnyev kért fel a feladatra, vagy talán csak egy helyi funkcionárius, hogy egy kis elevenséget vigyen a lakótelepre. A tenger Zahesiben. Kitano Zahesiben.
Kelaptari: Sacekvao. A Georgian Dancing Melodies (2012) CD-ről.
![](http://studiolum.com/wang/georgian/zahesi/3/map.jpg)
in English • in italiano • auf Deutsch
Internacionalizmus
![](http://studiolum.com/wang/georgian/chitakhevi/001k.jpg)
![]() ![]() ![]() |
![](http://studiolum.com/wang/gm/ukitde.gif)
![](http://studiolum.com/wang/gm/geo.jpg)
![](http://studiolum.com/wang/georgian/chitakhevi/003k.jpg)
![](http://studiolum.com/wang/georgian/chitakhevi/004k.jpg)
Noha kisbusszal vagyok, megkérem a csoportot, pár percet várjanak, míg lefényképezem a jelenséget. Ahogy közeledek az épülethez, a kapuban már megjelenik az őr. „Jó napot, Mi ez a létesítmény?” veszem át a kezdeményezést, mielőtt ő kérdezne. „A vízierőmű transzformátor-állomása.” „Mikor épült?” „A háború után, 1949-ben adták át. Maguk honnan vannak?” „A csoport Magyarországról, én Németországból.” „Na, akkor pontosan maguk építették.”
![](http://studiolum.com/wang/georgian/chitakhevi/005k.jpg)
A szovjet vízierőművek történetét 1914-1950 között dokumentáló Как воевали плотины projekt külön cikket szentel annak a nagy számú szovjet vízierőműnek, amelyet a háború alatt és közvetlenül utána német, japán, magyar és olasz hadifoglyokkal építtettek. A cikk idéz az uglicsi erőmű építkezésén dolgozó Hubert Deneser emlékirataiból, amelyeket oroszul is kiadtak: „Huszonkét hónapot dolgoztam Uglicsban. Száznegyvennyolc lépcsőn kellett le-fel futnom egy-egy vödör vízzel a betonkeveréshez. Számos építőipari fogást elsajátítottam. Amikor 1948-ban hazatértem a fogságból, Németországban magam építettem fel a házamat. Télen jeget vágtunk a Volgán, nyáron a mezőkre hordtuk ki a trágyát. Ott lányokkal is találkoztunk, tréfálkoztunk, nevettünk.” Idilli élet lehetett.
![](http://studiolum.com/wang/georgian/chitakhevi/007k.jpg)
![](http://studiolum.com/wang/georgian/chitakhevi/006k.jpg)
in English • in italiano • auf Deutsch
Villamosítás
![](http://studiolum.com/wang/georgian/zahesi/009k.jpg)
![]() ![]() | ![]() ![]() |
![](http://studiolum.com/wang/gm/ukitde.gif)
![](http://studiolum.com/wang/gm/geo.jpg)
![](http://studiolum.com/wang/gm/geo.jpg)
![](http://studiolum.com/wang/georgian/zahesi/010k.jpg)
![](http://studiolum.com/wang/georgian/zahesi/011k.jpg)
Szovjethatalom plusz villamosítás egyenlő kommunizmus. A nagy terv nyolc zászlóshajóját 1923-ban jelölték ki az egész országban. Ezek egyikét kapta meg Grúzia, részben a Kaukázus legnagyobb városának iparosítására, részben a várost gyakran elöntő árvizek szabályozására. A vízierőmű helyét közvetlenül Tbiliszi fölött jelölték ki, ahol a Kura a városba lép, az ezeréves Avchala falu fölött, amely csak 1962-ben olvad be Tbiliszibe, és válik szovjet iparnegyeddé, napjainkra pedig kihalt szellemvárossá. Igaz, az erőmű víztározója, sőt amennyire a régi térképeken látszik, maga a gát is a sokkal jelentősebb Mtskhetához tartozott. A grúz egyház székvárosa alatt folyik össze a délről érkező Kura és az északról lesiető Aragvi, amelyek a duzzasztás következtében pompás keretbe foglalják a várost, miközben le is csippentettek annak lejjebb fekvő folyóparti utcáiból.
![](http://studiolum.com/wang/georgian/zahesi/006k.jpg)
A korban azonban elképzelhetetlen lett volna egy egyházi központról elnevezni egy vízierőművet, pláne olyat, amely egyszersmind Lenin nevét is viselte, mint az első nyolc vízierőmű mindegyike. Már az is zavaró volt, hogy ha tetszik, ha nem, a gát fölött magasodott Grúzia legrégebbi temploma, a 7. századi Jvari-, azaz Szent Kereszt-temlom. Minden bizonnyal ennek vizuális ellensúlyozására döntöttek úgy 1927-ben, a vízierőmű elkészültekor, hogy a gát mellé ezúttal egy monumentális Lenin-szobor is épüljön, az elsők egyike az országban.
A szobor tervét Ivan Dmitrijevics Sadr (eredeti nevén Ivanov, 1887-1941) szobrászra bízták, akinek művészi kvalitásaihoz és forradalmi elkötelezettségéhez nem férhetett kétség. 1917 előtt Párizsban tanult, Bourdel és Rodin követője volt. 1917-től kezdve pedig szorosan együttműködött Leninnel az utóbbi által megálmodott „monumentális propaganda” megvalósításán. A ZAGES mellé tervezett Lenin-szobor az ekkoriban megszilárduló Lenin-ikonográfia egyik fontos ága, a „mutató Lenin” prototípusa, amelyet változatok ezrei követnek majd birodalomszerte. A típus népszerűsítésében fontos szerepet játszottak azok az illusztrációk is, amelyek a megvalósult vízierőmű képét terjesztették országszerte, mint Ignatyij Nyivinszkij sokszorosított grafikái, vagy Vaszilij Maszlovnak a moszkvai Koroljov Bolsevik Házában nemrég felfedezett monumentális freskója, amelyhez hasonló sok készülhett a korban.
![](http://studiolum.com/wang/georgian/zahesi/1/map.jpg)
Az elmúlt évszázadban sok víz lefolyt a Kurán. A vízierőmű elöregedett, s a grúz állam, amelynek nincs pénze a rekonstrukcióra, 2007-ben eladta. Az új tulajdonos, a GeoInCor csak szakaszosan üzemelteti. Az erőmű nevét viselő két településről, a Zahesi lakótelepről és Avchala iparnegyedből menekülnek a lakók. Elsőként maga Lenin tűnt el, akinek szobrát 1991-ben távolították el innen. A máig üresen álló talapzatot jótékonyan növik be a fák. A Mtskheta-Tbiliszi út megfelelő pontján megállva és egy kis erdőn át a térdig érő fűben a Kura partjára gázolva látjuk, hogy a rövid közjáték után a folyó és a hegy ismét visszavette ezer éves uralmát a táj fölött.
![](http://studiolum.com/wang/georgian/zahesi/007k.jpg)
L. Utyeszov: Suliko, 1930-as évek
![](http://studiolum.com/wang/georgian/zahesi/2/map.jpg)
![](http://studiolum.com/wang/georgian/zahesi/008k.jpg)
in English • in italiano • auf Deutsch
Feliratkozás:
Bejegyzések (Atom)